Kemiska och fysikaliska företeelser				

Runt omkring oss pågår ständigt processer som gör att ämnens egenskaper förändras. Några av förändringarna är fysikaliska, några är kemiska. Hur skiljer de sig från varandra? Med hjälp av följande diabilder skall vi  försöka hitta svar på den frågan. Bildprogrammet för denna lektion består av 20 diabilder. Lås upp dem enligt anvisningarna.

1.

På diabilden har man räknat upp utmärkande drag för fysikaliska och kemiska företeelser. Ge exempel på dem från din närmiljö.

2. 	

Det viktikaste är att kunna skilja mellan kemiska och fysikaliska företeelser.

3. 	

Det verkliga livet är mycket mer komplicerat och ofta kan kemiska och fysikaliska företeelser undersökas tillsammans. Ett känt exempel på det är ljuslågan som vi alla har sett. Men vad händer egentligen när ljuset brinner? 

4. 	

När ljuset brinner pågår det olika processer som man ser på diabilden. Vi tittar på dem närmare.

5.	

När ljuset brinner, smälter det, men det smälta vaxet stelnar igen när man avlägsnar det från lågan. Därmed förändras vaxet inte under denna process, det rinner bara ner längs ljuset.

6.	

I experimentet här  väger man ett brinnande ljus. Minskas ljusets vikt när det brinner? Stämmer resultatet med dina tidigare erfarenheter av att ljuset “förbrinner”? Vad betyder det? Vart tar vägen ämnet som ljuset är gjort av?

7.	

I experimentet här brinner ljuset i ett slutet kärl. Starta videon. Vikten av det slutna kärlet där ljuset brinner minskas inte. Vad mer ser du? Försök förklara dessa skeenden.

8. 

I experimentet här brinner ljuset i ett glaskärl som man har ställt i vatten. Vattnet innehåller färgämne för att vi skall kunna  följa de förändringar som sker. Vad ser du? Försök förklara det du ser.

9. 

Experimentens slutsatser

1. När ljuset brinner, minskas vaxets mängd (massa). I lågan bildas ett annat ämne som avges och därmed minskars ljusets vikt.

2. När ljuset brinner i ett slutet kärl blir ämnet kvar där och kärlets vikt förändras inte under experimentets gång. Dessutom kan vi konstatera att det bildas vattenånga i kärlet. Detta är en av produkterna när ljuset brinner.

3. I samma experiment kan vi se att lågan slocknar efter en viss tid. Det behövs således ytterligare något ämne för att ljuset skall kunna brinna, och som måste finnas i kolven. När det ämnet tar slut, slocknar lågan. Detta ämne är syre.

4. När ljuset brinner minskas trycket i kärlet och vattnet rinner in. Därmed förbrukas någon av lufts beståndsdelar och gasvolymen minskas. Detta ämne är syre.

5. Att volymen minskas, visar på att det är någon gas som bildas, när ljuset brinner, och som kan lösa sig i vattnet. Denna gas är kolsyra.

Sammanfattning

I ljuslågan sker en kemisk reaktion. Av vaxet ( t. ex. parafinet) bildas vatten och kolsyra. I den kemiska reaktionen avges ljus och värme. Under värmens påverkan smälter en del av vaxet och rinner ner längs ljuset. Vaxets (parafinets) smältning och förstelning är fysikaliska beteenden.