Det periodiska systemet               				

För att systematisera de grundämnen kan man placera dem periodiskt i en tabell. Vid sammanställning av tabellen utgår man från att atomers uppbyggnad är lagbunden. En atom består av en kärna, som har positiv laddning, och elektroner, som har negativ laddning. Elektronerna fördelar sig runt kärnan på flera skal. Det  är  elektronernas placering i atomen som bestämmer det periodiska systemets struktur.  Denna lektion  består av 16 bilder. Lås upp dem enligt anvisningen och svara på frågorna.

1.

Detta är det periodiska systemet, där ämnena är ordnade efter stigande kärnladdning och indelade i grupper (ämen i vertikala rader) och i perioder (ämnen i horisontella rader). 

Enligt vilka egenskaper är perioder och grupper ordnade? För att förklara det, se följande diabilder.

2. 	

Vi börjar med väte. Det är den enklaste atomen som har en kärna och en elektron. Kärnladdningen är +1. Efter väte kommer helium. Heliumatomen har två elektroner. Dessa två grundämnen utgör den första perioden. Observera, att elektronerna i dessa atomer kretsar i det innersta skalet. 

3.

Nästa grundämnet i det periodiska systemet är litium, som står på första plats i andra perioden. Denna atom har tre elektroner, som kretsar i två elektronskal. Hur skiljer sig litiumatomen från väte- och heliumatomerna? Den skillnaden bestämmer, att litium ingår i andra perioden.

4.	

På dessa tre diabilder finns atommodellerna för kol, syre och neon som ingår i andra perioden. Vilka likheter har de atomer i sin uppbyggnad? 

5.

Se på det periodiska systemet en gång till. Litium, kol, syre och neon ingår i andra perioden. Trots att de har olika antal elektroner, har de alla två elektronskal. Detta är anledningen till att de ingår i samma period och skiljer dem från väte och helium. Kan man förutsäga, hur många elektronskal de grundämnen har som ingår  i tredje perioden?

6.	

Första grundämnet i tredje perioden är natrium och det sista är argon. Deras atomer har tre elektronskal.

Periodnumret visar antalet elektronskal i atomen.
Det är också riktigt att säga motsatsen: antalet elektronskal avgör vilken period grundämnen ingår i.

7. 

Vi börjar med väte igen och försöker förklara, vad det är för slags egenskaper hos atomerna som avgör i vilka grupper grundämnen ingår i. Väte ingår i första gruppen.

8. 

På de här bilderna finns litium-, natrium- och kaliumatommodellen. De har alla olika antal elektroner och deras atomer är olika på grund av antalet elektronskal. På vilket sätt liknar atomerna varandra? 

Gruppnumret avgör antalet elektroner i det yttersta skalet i atomen.
Det är också riktigt att säga motsatsen: antalet elektroner i  yttersta skalet avgör vilken grupp grundämnet ingår i.

9.

Med hjälp av det periodiska systemet kan man även få annan information om atomer. Till exempel var alla grundämnen i tabellen upptäckta år 2000 ?

10. 

Uppgifterna här visar hur få grundämnen man hade upptäckt fram  till år 1477 (det år då Uppsala  Universitet grundandes).

11.

Här har man gett en överblick över grundämnens tillstånd vid rumstemperatur och vid temperaturen 1000 0C. Var i tabellen står grundämnen som är gaser vid rumstemperatur?

Vilken av grupperna i periodiska systemet består av bara gaser vid rumstemperatur?
Vilka grundämnen är flytande vid rumstemperatur?

Observera, att vid temperaturen 1000 0C  uppträder många för oss bekanta fasta ämnen också som gaser.

12.

	

På denna bild ser man, hur grundämnens densitet förändras i periodiska systemet. Man kan se att även grundämnens fysikaliska egenskaper har vissa lagbundenheter. Men för att förstå detta, måste man läsa kemi mycket mer ingående.